Szaddám Huszein kivégzéséről először az amerikaiak által támogatott Al-Hurra tévéadó számolt be, majd az Al-Arabiya televízió is megerősítette.
Gyakorlatilag az a forgatókönyv valósult meg, amiről késő este már tudni lehetett: a volt diktátort helyi idő szerint röviddel hajnali hat óra előtt kísérték a bitófához és akasztották fel.
Féltestvérét és a volt főbírót csak később végzik ki
Az első híradások még arról szóltak, hogy vele együtt végeztek ki két másik elítéltet, ezek egyike Szaddám féltestvére, Barzan al-Tikriti, a másik pedig Awad Hamad al-Bandar egykori főbíró volt.
Később Núri al-Máliki iraki kormányfő az Irakíja televíziónak azt mondta, hogy Tikríti és Bandar ítéletét az id al-ahda muzulmán vallási ünnep vége után hajtják végre.
Muvafak ar-Rubáje iraki nemzetbiztonsági tanácsadó az Irakíja televíziónak egyértelművé tette: csak Szaddám Huszein kivégzését hajtották végre szombaton.
Az akasztásokat a szombat hajnalban kezdődött vallási ünnep, a mekkai zarándoklatot lezáró Eid elé időzítették. Az iraki törvények szerint ugyanis vallási ünnepek idején tilos a kivégzés.
Ismeretlen helyszín
A kivégzésnél jelen voltak az iraki kormány képviselői, Huszein egyik ügyvédje és vallási vezetők. A helyszínt titokban tartották, de egy iraki televízióadó annyit közölt, hogy az iraki kormány negyedben, a Zöld Zónán kívül állították fel az akasztófát.
Ezt követően arról indult találgatás, hogy hol temetik el Szaddámot. A volt diktátor száműzetésben élő lánya azt szeretné, ha a holttestet ideiglenesen Jemenben helyeznék nyugalomra. Huszein egyik Londonban tartózkodó ügyvédje ugyanakkor a BBC-nek azt mondta: nem hiszi, hogy a család megkaphatná Huszein földi maradványait, és szerinte egy titkos helyen fogják eltemetni.
A 30 éven át korományzó, és százezrek halálával vádolt diktátor hatalmát végül a 2003. tavaszán indult, amerikai vezetésű invázió döntötte meg. Huszein hónapokon át bújkált és csak 2003. decemberében találták meg amerikai katonák.