Az Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium honlapján az olvasható: 2002. január 15-ig kellett bejelenteni a károkat ahhoz, hogy a martinsalakos házak tulajdonosai kárenyhítésben részesülhessenek.
Az ózdi önkormányzat főmunkatársa az InfoRádióban azt mondta: az ezután bejelentett károk után a tulajdonosok csak akkor kapnak támogatást, ha módosítják a költségvetési rendeletet. Csaknem százan várnak erre. Jánvári Tivadar elmondta, hogy közöttük olyanok is vannak, akiknek a házáról csak a határidő után derült ki, hogy a veszélyes technológiával készült.
Csaknem százra tehető azok száma is, akik eddig kaptak támogatást. Egy család kára átlagosan 10-15 millió forintra tehető.
A károsultak most annyit tehetnek, hogy saját költségükre szakértőt fogadnak, és az ő véleménye alapján soroltatják be a kárt. A besorolás B-től E-ig terjed, az első kategóriába sorolt házon csak kisebb javítást kell elvégezni, míg az E-kategóriás életveszélyes és azonnal bontandó. A módosítás szerint az első fokú építési hatóság dönt a besorolásról.
A martinsalakot korábban építőanyagnak minősítették. Sokan pedig olcsósága miatt ezt építették be a házukba. Nógrád, Borsod-Abaúj-Zemplén és Heves megyében mintegy 600 házról derült ki, hogy a kohászattól vásárolt acélgyártási salakanyag idővel lakhatatlanná teszi az ingatlant.
![Migráció: nagy port kavart a magyar felvetés a belgáknál](/images/site/articles/lead/2019/11/1573745405-ZO2wONDGW_xs.jpg)
Migráció: nagy port kavart a magyar felvetés a belgáknál