Stanislaw Wielgus azt követően távozott a varsói érseki székből, hogy kiderült: a kommunista rendszerben együttműködött a lengyel titkosszolgálattal.
A demokratikus kormányzás helyreállítása óta rengeteg prominens politikust, hivatalos személyt, művészt és írót vádoltak meg azzal, hogy kollaboráltak a régi titkosrendőrséggel.
Közülük néhánynak távoznia kellett hivatalából.
Közel két évtizeddel a berlini fal leomlása után, a kommunista titkosrendőrség szelleme még mindig kísért a közép- és kelet-európai országokban. A vádak az élet minden területén megjelennek.
Túlélni a vádakat
Ezek mögött az állítások mögött egyre több a bizonyíték, (még ha nem is mindig a legmegbízhatóbb) olyan intézetektől, amelyek feladata a kommunista korszak titkosrendőrségi tevékenységének dokumentálása. A vádak elől senki sem menekülhet.
Pár hónappal ezelőtt Traian Basescu román elnököt immár másodszor tisztázták a kollaboráció vádja alól.
A kommunizmus alatt hajóskapitányként dolgozó Traian Basescu elismerte, hogy külföldi útjait követően rutinszerűen írt jelentéseket főnökeinek, azt azonban tagadta, hogy a titkosrendőrségnek dolgozott volna.
A román elnök bolgár kollégája, Georgij Parvanov tavaly elismerte, hogy együttműködött a volt titkosszolgálattal. A bolgár közvélemény ugyanakkor hajlamos volt elfogadni azt a korábbi érvét, mely szerint fiatal történészként teljesen ártalmatlan módon segített egy vezető bolgár emigránsról szóló tanulmány összeállításában.
Néhány hónappal a beismerő vallomást követően Georgij Parvanovot, azaz "Gotse ügynököt" nagy többséggel újraválasztották.
Egy másik, tevékenységét beismerő ügynök Magyarország volt miniszterelnöke, Medgyessy Péter volt, aki pár héttel 2002-es kormányra kerülése után ismerte be tevékenységét és D-209-es szolgálati számát.
A régi pénzügyi szakember Medgyessy Péter azonban sikeresen hatástalanította a helyzetet.
Azt mondta, hogy az 1980-as évek elején a biztonsági szervezeteknél az volt a feladata, hogy megvédjen érzékeny információkat a külföldi kémszervezetek, nem utolsósorban a KGB elől, amelyek megtorpedózták volna Magyarország csatlakozását a Világbankhoz vagy a Nemzetközi Valutaalaphoz.A szervezetek jelenléte
Ezek a kiemelkedő esetek három kulcskérdésre világítanak rá a titkosszolgálatokkal folytatott együttműködés terén.
Az egyik az, hogy milyen széles körben épültek be a biztonsági szolgálatok a társadalom minden rétegébe, az akadémiai intézetektől kezdve a külföldi utazásokig.
Másrészt az is előfordult, hogy egyes emberek készíthettek olyan tanulmányokat, amelyeket azután tudtukon kívül továbbítottak a titkosszolgálatoknak.
Végül, de nem utolsósorban élesen meg kell különböztetni azt, hogy valaki a hazája érdekében külföldön végzett titkosszolgálati munkát, vagy odahaza kémkedett a kollégái, barátai vagy akár a családtagjai után.
Ez a különbség ugyanakkor elmosódott, mert a KGB felépítését követő titkosrendőrségek struktúrájában ezeket a különböző funkciókat egyetlen hatalmas szervezetben egyesítették.
Mindemellett a külföldön végzett titkosszolgálati munkát sem lehet megítélni a mai viszonyok alapján: nagyon gyakran ugyanis honfitársak vagy emigrált csoportok után kémkedtek.Művelt kollaboránsok
Más szakmák ugyancsak kivették a részüket az információk szolgáltatásából.
Egy évvel ezelőtt a Román Írószövetség elnöke, Eugen Uricaru lemondott, miután megvádolták, hogy disszidens értelmiségiekről informálta a Securitatét. A vádat tagadta.
Tavaly a magyar Oscar-díjas filmrendező, Szabó István ismerte el, hogy a Színház- és Filmművészeti Főiskola diákjaként együttműködött a titkosrendőrséggel.
Ugyanakkor állítása szerint azért tette ezt, hogy megmentse egyik diáktársának életét, akit az 1956-os forradalomban való részvételéért halálbüntetés fenyegetett.
Rengeteg indok volt a kollaborációra: például az, hogy az illető gyermekei bejuthassanak az egyetemre, hogy külföldre utazhasson a családjával, vagy ne rúgják ki az állásából.
Az örökség kezelése azért is bonyolult, mert a titkosszolgálati akták nagyon gyakran nem tesznek különbséget az önkéntes besúgók, a kényszerrel beszervezettek, valamint a megfigyeltek között.
Az információk iránti igény és néha a politikai előnyök keresése mégis oda vezetett, hogy a legtöbb posztkommunista ország követte a német mintát, és felállított egy hivatalt, ahol elérhetők és tanulmányozhatók a kommunista idők titkosrendőrségének dokumentumai.
Közép-Európában a kommunista titkosrendőrség iránti érdeklődés ma is éppoly erős, mint a kilencvenes évek elején.
Ezzel szemben a Szovjetunió területén - a balti országokat leszámítva - egészen más megközelítés uralkodik. Ezekben az országokban fátylat borítottak a kommunista múltnak erre a részére.
Különösen igaz ez Oroszországra, hiszen Vlagyimir Putyin elnöktől kezdve a KGB korábbi tisztjei vezető szerepet töltenek be a politikában és az üzleti életben egyaránt, és egyáltalán nem szégyellik, sőt büszkék a korábbi munkájukra.
![Természeti katasztrófa fenyeget a Balatonnál](/images/site/articles/lead/2024/09/1725361767-nb0j9gyGA_xs.jpg)
Természeti katasztrófa fenyeget a Balatonnál